Deci, în această topologie, să determinăm de ce anumite porturi sunt setate la redirecționare și de ce
anumite puncte blochează, astfel încât să lucrăm
prin procesul Spanning Tree.
Prima decizie care trebuie luată este alegerea podului rădăcină.
Deci, unul dintre comutatoarele din topologie
trebuie să devină rădăcina copacului Spanning.
Deci, pe comutatorul 1, după cum am văzut anterior
arborele de arbore sh, ne arată
că acest comutator sau pod este rădăcina copacului Spanning.
Switch 2 nu este rădăcina acestui copac Spanning.
Deci, în ieșirea de aici putem vedea că are
un cost de cale pentru a ajunge la switch-ul
rădăcină se vede că podul rădăcină sau rădăcină
trece are ID-ul rădăcină cu prioritate de aceasta
și adresa MAC de acest lucru care este diferită de MAC locale de comutare adresa.
Deci prima decizie, cum este determinată rădăcina?
Se bazează pe ID-ul celui mai mic pod
care constă în prioritate și adresa MAC.
Comutatorul 1 are aceeași prioritate ca și comutatorul 2, 32769, astfel încât să nu poată fi
utilizat pentru a determina rădăcina Arborelui Spanning.
Deci, breakerul de cravată se bazează pe adresa MAC.
astfel încât adresa minimă
MAC va câștiga comutatorul 1 are o adresă MAC
inferioară în comparație cu comutatorul 2 încă o dată 0011 este aceeași pe ambele
comutatoare, dar nota c6ea este mai mare și c6ac în hexazecimal astfel încât
comutatorul 1 devine rădăcina copacului Spanning.
Deci, aceasta este prima decizie care determină cine este podul de rădăcină.
Din nou, prioritatea 32768 este implicită.
Deci, acum am determinat cine este podul de rădăcină sau care este comutatorul rădăcină.
Următoarea decizie este că fiecare switch non-root trebuie să determine portul rădăcină, portul rădăcină este la cel mai bun
port pentru a ajunge la podul rădăcină.
Portul rădăcină este ales pe baza celui mai mic cost al traseului.
Dacă există un break-breaker pe care
apoi se bazează pe ID-ul celui mai mic pod vecin, dacă costul traseului este același.
dacă aceasta nu poate fi utilizată pentru a determina portul rădăcină atunci
este utilizată prioritatea portului cel mai
mic, prioritatea portului este 128 în
mod prestabilit și dacă nu poate fi utilizată, atunci ID-ul portului cel mai jos este folosit ca un break-breaker.
Astfel, prima decizie se bazează pe cel mai mic cost al traseului.
Iată un tabel care vă arată costul parcurs al switch-urilor Cisco pe
care se bazează fie pe baza costului IEEE din 1998, fie pe baza costului IEEE din 2004.
În valorile costului din 1998, o legătură de 10 Meg are un cost de 100, 100 Meg 19, I
gig 4 și 10 gigaj 2 și costul IEEE în 2004 și mai târziu costul sa schimbat la următoarele.
Deci, în topologia noastră, avem interfețe gig pe switch-uri și dacă ne
uităm la costul de traseu al diferitelor porturi observați
valoarea asociată este de 4 astfel încât aceste legături
gigabit au o valoare de cost de cale de
4 ceea ce înseamnă că întrerupătoarele folosesc calea veche cost pentru a
determina cea mai bună cale spre o destinație.
acum prima decizie este de a determina portul rădăcină bazat pe costul căii
în această topologie, avem gigabit 0/0 conectat direct la comutator 1 gigabit 0/1 este de
asemenea conectat direct la switch 1
gigabit 0/3 este conectat la un hub care intră
conectat la comutatorul 1.
Deci, costul de traseu al gigabitului 0/3 ar fi de 8 dacă ar exista un comutator
conectat aici, dar în acest moment
costul căii este de 4 deoarece avem un hub în locul unui comutator.
Așadar, avem 3 porturi cu același cost pentru a trece la 1.
pe comutatorul 2 se poate scrie tip root sh ca un exemplu
și putem vedea că gigabit 0/0 a fost ales ca port de rădăcină pentru a ajunge la switch 1, dar care nu ar fi
putut fi determinat pe baza costului căii pe
care ar fi trebuit să fie a stabilit baza pe altceva.
Deci, încă o dată, sp spărgând
arborele astfel încât să comuta 2 gigabitul ales 0/0 ca portul său de bază.
Costul poate fi utilizat pentru a determina cea mai bună cale către podul
rădăcină, bazată pe numerele portului său, iar răspunsul nu este costul căii de
acces a acestui link este 4, costul căii de acces a acestui link
este 4 costul căii de acces la acest link este de 4,
dar care nu poate fi folosit ca factor determinant.
Deci, următoarea alegere este ID-ul podului vecin.
Acum, în acest exemplu de comutator, 2 este conectat
la comutatorul 1 pe 2 porturi care sunt conectate direct la comutatorul 1.
astfel încât ID-ul podului învecinat pe ambele porturi să fie același,
astfel încât să nu poată
fi utilizat ca întrerupător, următorii criterii de decizie se bazează pe
prioritate, dar prioritatea porturilor este aceeași, astfel încât
nu poate fi utilizată ca o legătură -breaker.
Deci numărul portului este utilizat ca întrerupător.
1 este un număr mai mic decât 2,
deci gigabit 0/0 este ales ca port de rădăcină în această topologie.
acum, odată ce porturile rădăcină sunt alese pe o bază pe
segment, trebuie ales un port desemnat.
Cea mai
ușoară modalitate de a rezolva această problemă este să vă imaginați că aveți un PC în mijlocul acestui
cablu și trebuie să ajungeți la podul
rădăcină utilizând fie portul din stânga, fie portul din dreapta.
Deci, dacă aș avea
un PC în această topologie pe care portul l-ar fi folosit pentru a ajunge
la podul rădăcinii
și, sperăm, este destul de evident că acest port este mai aproape de podul rădăcinos decât acest port.
și prin urmare pe acest segment gigabit 0/0 la gigabit 0/0 acest
port, portul 0/0 pe comutatorul 1 este portul desemnat un port desemnat este cel
mai bun port pentru a fi utilizat pe o
bază pe segment pentru a ajunge la podul rădăcină.
Deci, acest port este cel mai bun port pe care îl puteți folosi pe acest segment de vârf
pentru a ajunge la podul rădăcină. Cum rămâne cu acest segment?
Deci, pe acest segment imaginați încă o dată că ați avut un PC
aici care este cel mai bun port pentru a ajunge la podul rădăcinii?
Ei bine, ar fi acest port aici pe
comutatorul 1 și încă o dată pe comutatorul 1, putem vedea că
prin tastarea sh spanning-tree notificare gigabit 0/1 pe comutatorul 1 este portul desemnat pentru acest segment.
Același lucru este valabil și pentru
acest segment, care este cel mai bun port pentru a ajunge la podul rădăcinii?
Va fi gigabit 0/3 pe comutatorul 1.
Și pe acest segment se uită la switch-uri de strat 2 care rulează de 3 ori acest
port este cel mai bun port pentru a ajunge la podul rădăcină.
Așadar, am ales un port desemnat pentru acest link
de top al linkului 2, aceste linkuri prin hub și acest link.
Ultimul link rămas este acest link și
cel mai bun port pentru a ajunge la podul rădăcină este acest port al comutatorului 2.
Orice alte porturi din rețea se vor blochează.
Deci, acest port gigabit 0/1 este pus în starea de blocare și așa
este gigabit 0/3 pus, de asemenea, în starea de blocare.
Acum, în Tree Rapid Spanning sau Rapid PVST acestea sunt cunoscute ca porturi alternative.
Cu alte cuvinte, pe aceste hub-uri, ca exemplu, dacă avem un PC conectat la el.
Dacă acest link a scăzut,
PC-urile ar putea trimite traficul în rețea utilizând acest port alternativ, deoarece acum
ar trece la starea de redirecționare atunci când acest link se va reduce.